
TALLINNA POLÜTEHNIKUMI
 Automaatik
KUTSEKESKHARIDUSÕPPE ÕPPEKAVA MOODULITE RAKENDUSKAVA

Sihtrühm: põhiharidusega isik või vähemalt 22-aastane põhihariduseta isik, kellel on põhihariduse tasemele vastavad kompetentsid

Õppevorm: statsionaarne koolipõhine õpe

------------------------------------------------------------------------

Mooduli nr:          1.
Mooduli nimetus:     Elektrotehnika ja elektroonika alused
Mooduli maht (EKAP): 15

Õpetajad: N. Tšurkina; R. Petrašvili; A. Lukasin; M. Mehine; M. Antoi; R. Kukk; H. Kruusimaa

Mooduli eesmärk: õpetusega taotletakse, et õpilane omab automaatiku tööks vajalikke baasteadmisi elektrotehnikast, elektroonika alustest ja elektrimõõtmistest ning oskab neid rakendada automaatikatöödel

Nõuded mooduli alustamiseks: Puuduvad

Õpiväljundid:

1. Mõistab elektrotehnika seaduspärasusi ja eristab elektroonikakomponent e ning nende rakendamise võimalusi automaatikas;
2. Kasutab nõuetekohaselt sobivaid mõteriistu ja mõõtmismeetodeid elektriliste ja mitteelektriliste suuruste mõõtmisel;
3. Koostab ja vormistab automaatikaseadmetega seonduvaid elektriskeeme selles ulatuses, mis on vajalik edasiste tööülesannete täitmiseks;
4. Mõistab töötervishoiu-, tööohutus- ja elektriohutusnõudeid ja järgib neid praktiliste tööde  sooritamisel;
5. Analüüsib koos juhendajaga enda tegevust elektrotehnika seaduspärasuste rakendamisel automaatika valdkonna praktiliste ülesannete lahendamisel ja elektriliste suuruste mõõtmisel.

Hindamiskriteeriumid:

Õpilane:
• defineerib ja seostab omavahel järgmised elektrotehnika põhimõisted: elektrienergia, vooluring, elektromotoorjõud, elektrivoolu tugevus, pinge (potentsiaalide vahe), takistus, elektriväli (laeng), magnetväli, alalisvool, vahelduvvool, elektromagnetism, elektromagnetiline induktsioon, võimsus;
• eristab elektrotehniliste suuruste tähistusi ja vastavaid mõõtühikuid ning teisendab neid SI süsteemis vastavalt etteantud tööülesandele;
• selgitab Coulombi seadusest lähtuvalt elektrilaengute omavahelist mõju;
• rakendab vastavalt tööülesandele Ohmi ja Kirchhoffi seadusi etteantud elektriskeemi alusel vooluahelate arvutamisel;
• toob näiteid elektrivoolu ja magnetvälja vastastikustest seostest, kasutades erinevaid teabeallikaid;
• selgitab etteantud tööülesande põhjal mehaanilise energia muundamist elektriliseks ja vastupidi, kasutades elektrotehnika seadusi;
• arvutab etteantud elektriseadme pinge ja võimsuse järgi alalis- ja vahelduvvooluahela voolutugevuse;
• visandab vastavalt etteantud tööülesandele passiivelementidega vooluahela elektriskeemi, kasutades asjakohaseid tingmärke ja tähistust;
• koostab praktilise tööna nii alalis- kui vahelduvvoolu jada-, rööp- ja segaühenduse elektriskeemi;
• mõõdab etteantud tööülesandest lähtuvalt jada-, rööp- ja segaühenduse elektriskeemil vajalikud parameetrid ja arvutab nendest tulenevalt erinevaid elektrilisi suurusi;
• määrab praktilise töö käigus voolutugevuse alalisvoolu- ja vahelduvvooluahelas, kasutades Ohmi seadust;
• eristab tootenäidiste ja skeemitähiste põhjal elektroonikakomponente (pooljuhtseadis, takisti, kondensaator) ja iseloomustab nende kasutusvõimalusi automaatikas;
• nimetab elektroonikakomponente iseloomustavaid põhiparameetrid ja tunnussuurusi, kasutades erialaseid teabeallikaid;
• leiab tööülesandest lähtudes elektroonikakomponentide markeeringutelt vajalikud tehnilised näitajad;
• visandab vastavalt tööülesandele nõuetekohaselt automaatikaseadmete koosseisu kuuluvate elektroonikakomponentide (alaldi, võimendi ja pingejagur) elektriskeeme, kasutades asjakohaseid elektroonikakomponentide tähistusi ja tingmärke;
• koostab praktilise tööna vastavalt etteantud tööülesandele automaatikaseadmete koosseisu kuuluvaid aktiiv- ja passiivelektroonikakomponente, arvestades elektroonikakomponentide ehitust ja töötamispõhimõtet ning katsetab neid järgides tööohutusnõudeid;
• valib tööülesandest lähtudes töövahendid, seadistab need ja teeb elektroonikakomponentide jootmistöid, järgides tööohutus- ja elektriohutusnõudeid;
• eristab näidiste põhjal analoog- ja digitaalmõõteriistu (tester, osilooskoop) ning selgitab kasutusjuhendi alusel mõõteriista skaalal toodud tähistusi, sh täpsusklassi;
• valib tööülesandest lähtudes mõõtevahendid ja seadistab need erinevate elektriliste suuruste mõõtmiseks, arvestades mõõteriista skaalal olevaid tähistusi ja parameetreid;
• mõõdab tööülesandest lähtuvalt nii alalis- kui vahelduvvoolu voolutugevust, pinget, takistust ja elektriseadme võimsust , kasutades asjakohaseid mõõtevahendeid ja –meetodeid;
• järgib praktiliste tööde tegemisel töötervishoiu-, tööohutus- ja elektriohutusnõudeid;
• analüüsib juhendaja abiga enda toimetulekut elektrotehnika ja elektroonika seaduspärasuste rakendamisel laboratoorsetel töödel ja elektri mõõtmistel ning hindab juhendaja abiga arendamist vajavaid aspekte;
• koostab kokkuvõtte mooduli käigus omandatust ja vormistab selle korrektses õppekeeles, kasutades infotehnoloogiavahendeid ja erialast terminoloogiat.

Lõimitud võtmepädevused:
1. Eesti keel - 26 tundi
Kirjalike tööde vormistamine vastavalt kooli „Kirjalike tööde
vormistamise juhendi“ nõuetele, väljendudes korrektses eesti
keeles, erialane terminoloogia
2. Võõrkeel - 26 tundi
Erialane terminoloogia
3. Matemaatika – 26 tundi
Mõõtühikute teisendamine, ümardamine, põhivalemitega seotud arvutused
4. Füüsika - 39 tundi
Elektrostaatiline väli ja tema tugevus. Elektrivälja potentsiaal, elektriline pinge. Elektriväljad ja pinged meie ümber ja meie sees. Elektrivool metallides. Takistus, eritakistus. Ohmi seadus. Alalisvoolu töö ja võimsus. Voolu soojuslik toime.
5. Kunstiained – 5.2 tundi
Elektri- ja  automaatikaalased  tingmärgid, leppemärgid, lihtsustused. Skeemide liigid.

1. Elektrotehnika
-----------------

Elektriväli.

Staatiline elektriväli. Elektrilaengute liigid. Coulombi seadus. Dielektriline läbitavus. Elektrivälja tugevus, potentsiaal ja pinge. Elektrimahtuvus, kondensaator ja tema ühendused. Elektrimahtuvus. Lamekondensaatori ehitus. Elektrivälja energia. Praktiline töö: elektrivälja tugevuse, punkti potentsiaali ja kahe punkti vahelise pinge arvutused; kondensaatorite patarei mahtuvuse arvustused erinevate ühendusviiside puhul.

Alalisvool.

Elektrivool. Elektriahelad ja tingmärgid. Elektriskeem. Erinevate ainete ja keskkondade elektrijuhtivus. Elektritakistus, eritakistus ja takistite liigid (püsitakistid, reostaadid, potentsiomeetrid). Takistite värvikood. Elektriallikate sisetakistus. Vooluring. Ohmi seadus. Allikapinge (elektromotoorjõud). Takistite ja energiaallikate ühendusviisid. Liht- ja liitahelad. Mittelineaarne alalisvooluahel. Kirchhoffi seadused. Voolu soojuslik toime. Töö ja võimsus. Praktilised tööd: juhtmetakistuse arvutused; vooluahelate arvutused Ohmi ja Kirchhoffi seaduste järgi, elektrivoolu töö ja võimsuse arvutused.

Elektromagnetism.

Magnetvälja mõisted. Elektrivoolu magnetväli (sirg- ja ringvoolu magnetväli). Vooluga juhtmele mõjuv jõud (vasaku käe reegel). Magnetvoo tihedus, magnetvoog, magnetiline läbitavus, magnetvälja tugevus. Elektromagneti külgetõmbejõud. Magnetiline hüsterees. Induktiivsus. Elektromagnetiline induktsioon, endainduktsioon, vastastikune induktsioon. Pöörisvoolud. Magnetvälja energia. Vahelduvvool. Vahelduvvoolu tunnussuurused. Vahelduvvoolu saamine. Faas ja faasinihe. Takistused vahelduvvoolu ahelas, induktiivsus ja mahtuvus vahelduvvoolu ahelas. Vektordiagrammid. Pingeresonants, vooluresonants. Aktiiv- ja reaktiivvõimsus. Võimsustegur. Kolmefaasiline pingesüsteem. Tarvitite täht- ja kolmnurkühendused. Faasi mõiste kolmefaasilise vahelduvvoolu korral. Generaatorite täht- ja kolmnurkühendus. Faasi ja liinipinge mõisted ja vahekorrad. Generaatorite tähtühenduse korral erinevate pingete saamine. Ühefaasilise trafo ehitus, tööpõhimõte ja tingmärgid.

Praktilised tööd: siinussuuruste graafiline kujutamine; ühe- ja kolmefaasiliste vahelduvvoolu ahelate arvutamine; aktiivtakistusega, induktiivtakistusega ja mahtuvustakistusega vahelduvvoolu ahel; pooli ja kondensaatori rööpühendus; võimsusteguri parandamine; pinge ja voolu resonants; kolmefaasilise vahelduvvoolu tarbija täht- ja kolmnurkühenduste koostamine.

2. Elektroonika alused
----------------------

Pooljuhtdioodid.

Elektrijuhtivus pooljuhtides (omajuhtivus ja lisandjuhtivus. P-N siirde tekkimine ja tema põhiomadus. Vastuvool P-N siirdes. Temperatuuri toime P-N siirde omadustele). Pooljuhtdioodide liigid: alaldusdioodid, kõrgsagedusdioodid, stabilitronid, varikapid, fotodioodid, valgusdioodid.

Praktilised tööd: pooljuhtdioodi omaduste uurimine.

Alaldid  ja  silufiltrid.

Alaldi plokkskeem. Ühefaasilised alaldid. RC ja LC filtrid. Stabilisaatorid (stabilitronstabilisaator).

Praktilised tööd: alaldi lülituste võrdlemine; stabilitronstabilisaator.

Transistorid.

Transistori ehitus ja võimendav toime. Transistor kui neliklemm sisend ja väljundtakistus). Transistori kolm lülitust. Transistori tunnusjooned. Transistori kolm tööreziimi. Transistor lülitina. Transistori tööpunkti valik ja fikseerimine. Temperatuuri toime transistori omadustele. Termokompensatsioon. Transistori omadusi iseloomustavad parameetrid. Transistoride liigitus. Fototransistorid, optronid. Väljatransistoride üldine tööpõhimõte ja omadused. Väljatransistoride liigid. Väljatransistoride tööpunkti fikseerimine.

Praktilised tööd: transistori võimendava toime uurimine.

Lülitusdioodid

Dinistori, DIAC-i, SCRtüristori, sümmistori ja GTO-türistoride ehituse ja omaduste sarnasused ja erinevused. Avanemis- ja sulgumistingimused. Fototüristorid.

Võimendid.

Võimendite liigid ja neid iseloomustavad parameetrid. Moonutused     võimendamisel.  Eelvõimendid.  Lõppvõimendid. Tagasiside plokkskeem ja toime võimendi omadustele. Tagasiside lülitusi.

Praktilised tööd: transistori kolm tööreziimi; transistorvõimendi omaduste uurimine.

Vedelkristalliindikaatorid

Mikroelektroonika alused

Mikrolülituse mõiste. Mikrolülituste tehnoloogiline ja funktsionaalne liigitus

3. Elektriliste ja mitteelektriliste suuruste mõõtmised
-------------------------------------------------------

Üldküsimused.

Metroloogia alused. Protsesside parameetrite ühikud SI süsteemis. Mõõtmiste meetodid, mõõtmisvead. Mõõteriistade liigid, parameetrid. Tehnoloogiliste parameetrite mõõteseadmete tingmärgid.

Elektriliste  suuruste  mõõtmine

Põhiliste elektriliste suuruste mõõteühikud SI süsteemis. Mõõteriistad elektriliste suuruste mõõtmiseks, nende liigitus, parameetrid, mõõtetäpsus, täpsusklassid, tingmärgid. Elektromehaanilised, elektron, digitaalmõõteriistad. Mõõteriistade ühendusskeemid erinevate elektrisuuruste mõõtmiseks, mõõteriista siseparameetrite mõju mõõtetäpsusele.

Temperatuuri mõõtmine

Temperatuuriskaalad ja mõõtmis meetodid. Paisumistermomeetrid, manomeetrilised termomeetrid. Termoelektrilised ja takistustermomeetrid. Muundurid ja sekundaarmõõteriistad. Püromeetrid. Rõhu mõõtmine. Ühikud ja mõõtmismeetodid. Vedeltäidega manomeetrid. Deformatsioonmanomeetrid. Diferentsiaalmanomeetrid. Elektrilised manomeetrid.

Aine vooluhulga mõõtmine.

Ühikud ja mõõtmise meetodid. Muutuva rõhulanguga vooluhulga mõõtjad. Püsiva rõhulanguga vooluhulga mõõtjad. Tahhomeetrilised vooluhulga mõõtjad. Induktsioon- ja ultraheli vooluhulga mõõtjad. Soojushulga mõõtmine, ühikud, meetodid.

Nivoo mõõtmine.

Mehaanilised mõõtevahendid. Hüdrostaatilised mõõtevahendid. Elektrilised mõõtevahendid. Radioisotoopsed- ja ultraheli  mõõtevahendid.  Tükk- ja puistematerjalide nivoo mõõtevahendid.

Gaasianalüsaatorid.

Termogaasianalüsaatorid. Optilis-akustilised gaasi analüsaatorid. Kromatograafid. Massispektromeetrid.

Kontsentratsiooni  mõõtmine

Mõiste,  ühikud,  meetodid. Konduktomeetrid. PH meetrid.

Tiheduse mõõtmine.

Mõiste, ühikud, meetodid.

Viskoossuse mõõtmine.

Mõiste, ühikud, meetodid.

Niiskuse mõõtmine.

Mõiste, ühikud, meetodid.

Lähedusandurid.

Osatähtsus  tööstusautomaatika  süsteemides, kasutuse alad.

Kontaktandurid.

Induktiivandurid.

Mahtuvusandurid.

Fotoelektrilised andurid.

Telemeetrilised  süsteemid.

Signaalide edastamise viisid ja signaalide muundamine. Alalisvoolu süsteemid. Vahelduvvoolu süsteemid. Digitaalsüsteemid. Pneumaatilised süsteemid. Normeerivad muundurid, transmitterid.

4. Arvutikasutus

Põhimõisted.

Arvuti koostisosad. Riistvara (arhitektuur ja põhikomponendid). Arvutite tüübid (MAC, PC, jne). Sisendseadmed (klaviatuur, hiir, skänner, mängukonsool, mikrofon) ja väljundseadmed (kuvar, printerid, kõlarid). Mälu (mäluseadmed, mälutüübid, mälumahu mõõtmine). Tarkvara (tarkvara tüübid, operatsioonisüsteemid, rakendustarkvara). Infotehnoloogia ja ühiskond. Töökeskkond, tervis ja töökaitse. Turvalisus.

Interneti rakendused.

Veebi kasutamise elementaaroskused. Veebis navigeerimine (brauseri põhimäärangute muutmine). Otsing veebis (veebiaadresside k asutamine, otsimootori kasutamine). Järjehoidjad. Elektronposti kasutamise elementaaroskused. Kirjavahetus (elektronkirja saatmine, kopeerimine, teisaldamine, kustutamine, kirja lugemine, kirjadele vastamine, netikett) Adresseerimine (aadressraamatu kasuta mine, kirja saatmine mitmele adressaadile). Postkasti haldamine. Listid ja uudisgrupid.

Tekstitöötlus.

Põhioperatsioonid (andmete sisestamine, märgistamine, kopeerimine, teisaldamine ja kustutamine, otsing, teksti asendamine). Vormindamine (teksti kujundam ise põhivõtted, üldine vormindamine, mallid). Dokumendi viimistlemine (stiilid ja leheküljed, päised ja jalused, õigekiri ja selle kontroll, lehekülje vorming). Printimine. Tabelid. Valemid. Pildid. Objektide lisamine dokumenti. Hulgipostitus.

Tabeltöötlus.

Põhioperatsioonid (andmete lisamine, märgistamine, kopeerimine, teisaldamine, kustutamine, otsimine ja asendamine, read ja veerud, andmete sorteerimine). Valemid ja funktsioonid (aritmeetika valemid, töötamine funktsioonidega). Vormindamine (arvandmed, t ekstandmed, lahtrite plokk, õigekiri, dokumendi häälestus). Diagrammid ja objektid (objektid, diagrammid). Printimine.

Esitlus.

Elementaaroskused (esitlusprogrammi häälestamine, esitluse formaadi muutmine). Põhitegevused (uue esitluse loomine, teksti kopee rimine, teisaldamine ja kustutamine, piltide kopeerimine, nihutamine ja kustutamine, slaidide kopeerimine, nihutamine ja kustutamine). Vormindamine (teksti vormindamine, tekstikastide muutmine). Graafika ja diagrammid (joonistatud objektid, diagrammid, pil did ja teised objektid). Printimine ja levitamine (slaidi häälestus, ettevalmistus levitamiseks, printimine). Slaidiseansi efektid (animatsiooniefektid, slaidide vahetumise viis slaidiseansi ajal, slaidide peitmine). Slaidiseansi vaatamine.

Andmebaasi mõiste.

Elementaaroskused (programmi häälestamine). Erinevad andmebaasid, nende kasutamine. Lihtsama andmebaasi koostamise alused.

5. Tehniline joonestamine
-------------------------

Joonestamise alused. Ehitusjoonestamine. Erialane joonestamine

6. Töötervishoid ja tööohutus

Töökeskkond (üldnõuded, töökoht, töövahend). Tööolme. Tööohutuse ja töötervishoiu tagamise meetmed. Töökeskkonna ohutegurid ja ohutusjuhendid. Õnnetusoht ja käitumine ohuolukorras. Alalisvoolu, mitmefaasilise vahelduvvoolu ja kõrgsagedusliku voolu füsioloo giline toime inimese organismile. Elektrist tingitud ohud koduses majapidamises ja väljaspool ning nende vältimise võimalused. Elektriohtlike olukordade tekkimise võimalused (katkised, lahtised, maha langenud juhtmed või kaablid jms). Elektrilöögivastase kaitse põhireeglid. Esmaabivõtted elektrilöögi korral.

Iseseisev töö: Jaotus vastavalt õppetöö planeerimise tabelile (lisa 1)

Praktika: --

Õppemeetodid: Loeng, meeskonnatöö, põhivalemitega seotud ülesannete lahendamine, praktilised ülesanded

Hindekriteeriumid:

„3“ - saavutatakse kui elektriskeem on koostatud juhendamisel nõuetekohaselt ning toimib. Õpilane suudab mõningase

juhendamise abil tuvastada vea skeemis ning selgitada leitud viga kasutades erialast terminoloogiat. Õpilane järgib töökoha ettevalmistamisel, töö ajal, selle lõpetamisel ning töökoha koristamisel töötervishoiu-, tööohutus- ja elektriohutusnõudeid.

„4“ - saavutatakse kui elektriskeem on koostatud iseseisvalt ja nõuetekohaselt ning toimib. Õpilane suudab tuvastada vea skeemis ning selgitada leitud viga kasutades erialast terminoloogiat. Õpilane järgib töökoha ettevalmistamisel, töö ajal, selle lõpetamisel ning töökoha koristamisel töötervishoiu-, tööohutus- ja elektriohutusnõudeid.

„5“ - saavutatakse kui elektriskeem on koostatud iseseisvalt ja nõuetekohaselt ning toimib. Õpilane suudab tuvastada vea skeemis, selle kõrvaldada ning selgitada leitud viga ja selle võimalikke mõjusid skeemile, kasutades erialast terminoloogiat. Õpilane järgib töökoha ettevalmistamisel, töö ajal, selle lõpetamisel ning töökoha koristamisel töötervishoiu-, tööohutus- ja elektriohutusnõudeid.

Kokkuvõtva hinde kujunemine - Eristav hindamine toimub praktiliste ülesannete käigus ja hinde saamise eelduseks on eelnevalt saavutatud lävendi tase teoreetilistes teadmistes.

Hindamismeetodid

Iseseisev töö:

1. Mõõteriistad: koostada kirjalik töö, kus kirjeldada mõõteriistade ehitust ja töötamispõhimõtet; selgitada kasutusjuhendi alusel mõõteriista skaalal toodud tähistusi, sh täpsusklassi;

2. Elektroonikakomponentide omadused: koostada teabeallikaid kasutades kirjalik ülevaade elektroonikakomponentide (diood, transistor, türistor, takisti, kondensaator) ehituse ja tõõpõhimõtte kohta.

Kontrolltööd:

1. Elektrotehnika põhimõisted: defineerib ja seostab omavahel järgmised elektrotehnika põhimõisted: vooluring, elektromotoorjõud, elektrivoolu tugevus, pinge (potentsiaalide vahe), takistus, elektriväli (laeng), magnetväli, alalisvool, vahelduvvool, elektromagnetism, elektromagnetiline induktsioon, võimsus;

2. Elektrotehnilised suurused: eristab elektrotehniliste suuruste tähistusi ja nimetab nende mõõtühikuid ning teisendab neid SI-süsteemi vastavalt etteantud tööülesandele;

3. „Parema ja vasaku käe“ reeglid:

  * määrab vastavalt etteantud tööülesandele Lenzi reegli abil elektromotoorjõu suuna sirgjuhtmes, juhtmekeerus ja poolis;

  * määrab vastavalt etteantud tööülesandele kruvireegli abil magnetvälja jõujoonte suuna vooluga juhtmes;

  * määrab vasaku käe reegli abil elektrijuhtmele mõjuva jõu suuna, lähtudes etteantud tööülesandest;

  * selgitab etteantud tööülesande põhjal mehaanilise energia muundamist elektriliseks ja vastupidi, kasutades parema ja vasaku käe reegleid.

4. Elektroonikakomponendid: tunneb näidiste järgi ära ja nimetab

elektroonikakomponente (diood, transistor, türistor, takisti, kondensaator), nende tehnilisi näitajaid vastavalt markeeringule ja toob näiteid nende kasutusvõimalustest elektritöödel;

5. Joonised ja skeemid: tehnilise dokumentatsiooni tingmärgid, leppemärgid, lihtsustused. Elektrialased tingmärgid, leppemärgid, lihtsustused;

6. Töötervishoid ja tööohutus: tööohutuse ja töötervishoiu tagamise meetmed, töökeskkonna ohutegurid ning käitumine õnnetusohu olukorras.

Praktilised ülesanded:

1. Õpilane koostab takistite jada-, rööp- ja segaühenduse elektriskeemi alalisvoolul, mõõdab etteantud tööülesandest lähtuvalt vajalikud parameetrid ja arvutab nendest tulenevalt erinevaid elektrilisi suurusi;

2. Õpilane määrab praktilise töö käigus voolutugevuse alalis-voolu- ja vahelduvvooluahelas, kasutades Ohmi seadust;

3. Õpilane koostab takistite, kondensaatorite ja poolide jada-, rööp- ja segaühenduse elektriskeemi vahelduvvoolul, mõõdab etteantud tööülesandest lähtuvalt vajalikud parameetrid ja arvutab nendest tulenevalt erinevaid elektrilisi suurusi;

4. Õpilane eristab näidiste põhjal analoog- ja digitaalmõõteriistu ning selgitab kasutusjuhendi alusel mõõteriista skaalal toodud tähistusi, sh täpsusklassi;

5. Õpilane valib tööülesandest lähtudes mõõtevahendid ja seadistab need erinevate elektriliste suuruste mõõtmiseks, arvestades mõõteriista skaalal olevaid tähistusi ja parameetreid ning mõõdab voolutugevust, pinget, takistust ja elektriseadme võimsust nii alalis- kui vahelduvvoolul;

6. Õpilane koostab praktilise tööna ühefaasilise täisperioodalaldi, üheastmelise võimendi ja pingejaguri, arvestades elektroonikakomponentide ehitust ja töötamispõhimõtet, ning katsetab neid vastavalt tööülesandele;

7. Õpilane analüüsib juhendaja abiga enda toimetulekut elektrotehnika ja elektroonika seaduspärasuste rakendamisel laboratoorsete tööde ja elektrimõõtmiste teostamisel ning hindab juhendaja abiga arendamist vajavaid aspekte;

8. Õpilane koostab kokkuvõtte analüüsi tulemustest ja vormistab selle korrektses eesti keeles, kasutades infotehnoloogiavahendeid.

Õppematerjalid

1. Elektrotehnika I Alalisvool, Rain Lahtmets, Tallinn 2002
2. Elektrotehnika II Vahelduvvool, Rain Lahtmets, Tallinn 2002
3. http://opiobjektid.tptlive.ee/Elektrimootmised_e-kursus/
4. http://www.e-uni.ee/kutsekeel/joonestamine/index.html
5. http://wiki.tptlive.ee/arvutialg%c3%b5pe%20.ashx

------------------------------------------------------------------------

Mooduli nr:          2.
Mooduli nimetus:     Automaatiku alusteadmised
Mooduli maht (EKAP): 15

Õpetajad: R. Neudorf; A. Rudz; N. Tšurkina; M.Mehine

Mooduli eesmärk: õpetusega taotletakse, et õpilane mõistab automaatjuhtimise meetodeid ja tehnilisi vahendeid ning tunneb hüdraulika ja pneumaatika seaduspärasuste rakendamisvõimalusi automaatikas

Nõuded mooduli alustamiseks: Puuduvad

Õpiväljundid:

1. Omab ülevaadet automaatjuhtimise valdkonna arengust ja seostest tehnoloogia arenguga ning õpitava kutse nõutavatest kompetentsidest tööjõuturul;

2. Mõistab hüdraulika ja pneumaatika seaduspärasusi ning nende rakendamisvõimalusi automaatikas;

3. Koostab ja vormistab automaatikaskeeme ulatuses, mis on vajalik edasiste tööülesannete täitmiseks;

4. Omab ülevaadet binaarloogika aksioomidest ja loogikafunktsioonide rakendamisvõimalustest automaatika juhtimisskeemide programmeerimisel;

5. Mõistab infotehnoloogia rakendamisvõimalusi protsesside automaatjuhtimisel.

Hindamiskriteeriumid:

Õpilane:

* iseloomustab automaatiku kutset ja kutsetasemete erinevusi 8-astmelisest hariduslikke kutsekvalifikatsioone ühendavat Eesti kvalifikatsiooniraamistikus, kasutades kutsestandardite registrit;

* selgitab teabeallikate põhjal mõistete automatiseerimine, automaatjuhtimine, automaatikaseade, automaatikasüsteem, automaatjuhtimissüsteem (AJS) ja automaatreguleerimissüsteem (ARS) tähendust ja omavahelisi seoseid;

* iseloomustab pneumo-, hüdrotäiturite ehitust ja kasutusala, arvestades nende tööpõhimõtet;

* tunneb automaatikaskeemides kasutatavaid tähistusi ja tingmärke;

* visandab vastavalt etteantud tööülesandele nõuetekohaselt pneumaatikas ja hüdraulikas kasutatavaid tüüpskeeme kasutades asjakohaseid tingmärke ja tähistusi;

* visandab vabakäejoonisena automaatikaskeeme, kasutades asjakohaseid tingmärke ja tähistus;

* valib ja paigaldab vastavalt etteantud tööülesandele pneumo-, hüdrotäitureid, arvestades nende kasutusala ja tööpõhimõtet, järgides tööohutuse ja elektriohutuse nõudeid;

* valib ja paigaldab vastavalt etteantud tööülesandele pneumo-, hüdrojaoti, arvestades nende tööpõhimõtet ja kasutusala ja järgides tööohutuse ja elektriohutuse nõudeid;

* sõnastab loogikatehete kohta kehtivad binaarloogika aksioomid; * selgitab teabeallikate alusel binaarloogika kasutusvõimalusi digitaal- ja arvutustehnikas;

* lahendab matemaatilise loogika ülesandeid kasutades lausearvutust; * teisendab tööülesandest lähtudes omavahel järgnevaid arvusüsteeme: kümnendsüsteem, kahendsüsteem, kaheksandsüsteem, kuueteistkümnendsüsteem;

* lahendab arvutusülesandeid kahendsüsteemis, kasutades liitmise, lahutamise ning korrutamise tehet;

* lahendab vastavalt ette antud ülesandele erinevaid loogikaülesandeid, kasutades booli algebrast tuntud loogikatehteid ja lausearvutust;

* selgitab infotehnoloogia rolli, võimalusi ja potentsiaalseid ohte selle kasutamisel protsesside automaatjuhtimises;

* oskab kasutada peamisi arvutirakendusi ning interneti võimalusi nii isiklikel kui tööalastel eesmärkidel;

* selgitab mikroprotsessorite ehitust, andmevahetuse põhi-mõtteid ja plokk-skeemi paigalduse erinevusi Von Neumani ja Harvardi arhitektuuris kasutades infotehnoloogiapõhiseid teabematerjale;

* iseloomustab mikrokontrolleri ehitust ja tööpõhimõtet, lähtudes etteantud spetsifikatsioonist, kasutades infotehnoloogiapõhiseid teabematerjale;

* koostab ja käivitab tööülesandest lähtuvalt kontrolleri väljundahela ümberlülituse programmi, arvestades etteantud komponente ja toimimisloogikat;

* koostab meeskonnatööna programmi, mis korraldab infoliikumise mikroprotsessorite vahel, lähtudes tööülesandega etteantud adresseerimissüsteemist (aadress-, andme-, juht, rööp- ja jadasiin), arvestades infoturbe eeskirju;

* kasutab erialaste probleemide ja ülesannete lahendamisel spetsiifilisi infoallikaid, hindab kasutatava informatsiooni usaldusväärsust ja tõesust;

* koostab kokkuvõtte mooduli käigus omandatust ja vormistab selle korrektses õppekeeles, kasutades infotehnoloogiavahendeid ja erialast terminoloogiat.

Teemad, alateemad

Lõimitud võtmepädevused:

1. Eesti keel – 26 tundi Kirjalike tööde vormistamine vastavalt kooli „Kirjalike tööde vormistamise juhendi“ nõuetele, väljendudes korrektses eesti keeles, erialane terminoloogia

2. Võõrkeel – 13 tundi Erialane terminoloogia

3. Matemaatika – 26 tundi Mõõtühikute teisendamine, ümardamine, põhivalemitega seotud arvutused

4. Füüsika – 39 tundi Pöörlev liikumine. Jõud, gravitatsioonijõud. Jõumoment. Soojushulk, soojusülekanne. Soojuslik tasakaal. Soojendaja kasutegur. Coulomb`i seadus. Juht elektriväljas. Dielektrik elektriväljas. Elektrimahtuvus. Kondensaatorid. Takistuse sõltuvus temperatuurist. Ülijuhtivus. Ohmi seadus kogu vooluringi kohta. Elektrivool vedelikes. Elektrivool gaasides, hõrendatud gaasides. Elektrivool vaakumis. Elektrivool pooljuhtides.

5. Kunstiained – 5.2 tundi Elektri- ja automaatikaalased tingmärgid, leppemärgid, lihtsustused. Skeemide liigid.

1. Automaatiku kutse.

Kutsetasemed ja nende erinevused 8-astmelises hariduslikke kutsekvalifikatsioone ühendavas Eesti kvalifikatsiooniraamistikus. Automaatiku kutse iseloomustus. Automaatik, tase 4. Automaatik tase, 5. Edasiõppimise, täiendus- ja ümberõppe võimalused.

2. Automaatika skeemide koostamise ja vormistamise nõuded

Skeemide koostamisel kasutatavad standardid. Skeemide liigid. Tingmärgid, graafilised tähised. Skeemide vormistamise nõuded

3. Hüdroautomaatika

Hüdraulika teoreetilised alused. Vedeliku füüsilised omadused, karakteristikud ja parameetrid, tihedus viskoossus, kokkusuruvus. Temperatuuri mõju parameetritele. Voolamine torudes, kavitatsioon, hüdrorõhukaod, hüdrolöök, kompensaatorid. Hüdromehaanika. Hüdrostaatika. Rõhu mõõtmine. Hüdrokineetika (vedeliku voolamisseadus ja voolamiste tüübid). Vooluhulga mõõtmine Hüdrosüsteem. Hüdrosüsteemi liigid ja struktuur, hüdroahel, hüdroseadmed, hüdroliinid, hüdroseadmed. Energia muundamine, reguleerimine ja ülekanne. Elementide paigaldus. Voolikute ühendamise põhimõtted, ühenduste tihendamine. Töövedelikud. Liigid. Kokkusobivus erinevate materjalidega. Vastupidavus temperatuuri kõikumistele. Töövedeliku filtreerimine Kokkuvõte levinumatest töövedelikest Hüdrosüsteemi komponendid. Pumbaseadmed. Silindrid ja mootorid. Rõhupiirajad. Suunaregulaatorid (hüdrojaoturid). Rõhuregulaatorid. Vooluregulaatorid. Voolupiirajad. Hüdroakkumulaatorid. Hüdrosüsteemide rakendamine. Hüdrovõimendid Jõu ja rõhu muundamine. Rõhu tekitamine hüdrosüsteemis. Staatilise koormusega juhtimine. Muutuva koormusega juhtimine. Raskuse hoidmine. Hüdromootorite kiiruse reguleerimine. Järgivad hüdrosüsteemid.

4. Pneumoautomaatika

Pneumaatika. Pneumosüsteem. Pneumosüsteemi liigid ja struktuur. Energia muundamine, reguleerimine ja ülekandmine. Õhu omadused. Õhu kokkusurutavus, rõhu mõõtmine, ruumala rõhu ja temperatuuri omavaheline sõltuvus. Niiskus ja selle eemaldamine. Suruõhu tootmine. Kompressorite tüübid, nende tööpõhimõtte ja karakteristikud. Suruõhu jaotamine ja ettevalmistus. Pneumaatilised täiturid. Lineaar- ja pöördliikumisega täiturid ja nende karakteristikud. Jõudude ja liikumiskiirus. Seadme tööks vajalik õhu vooluhulk. Pneumaatilised juhtimiskomponendid. Pneumojaoturid: konstruktsioon, tööpõhimõte, tingmärgid ja tähistused. Kiiruse muundurid: drossel, mittetagasivooluklapp ja kiirväljalaskeklapp. Loogilised elemendid. Pneumaatilised taimerid ja muudetava rakendumislävega rõhutundlik element. Pneumoandurid, liigid, lülitusskeemid Juhtimisprojekt. Juhtimisprotsessi analüüs. Juhtimisprotsessi parameetrite ja töö tingimuste määratlemine. Juhtsüsteemi komponentide loetelu. Juhtimisprotsessi täiendavad kirjeldused, diagrammid ja skeemid. Juhtsignaalide ristumise vältimine. Pneumojuhtimise rakendamine. Kiirusest sõltuv juhtimine. Erineva loogiliste tingimustega juhtimine. Viivitustest sõltuv juhtimine. Rõhunõuetest sõltuv juhtimine.

Elektropneumaatika.

Juhtimisskeemi liigitus ja koostamise eeskirjad. Elektriahela komponendid: kontaktid ja koormuse elemendid. Komponentide karakteristikud ja tingmärgid. Monostabiilsed- ja bistabiilsed elektromagnetiga pneumojaoturid. Andurite tööpõhimõtte, karakteristikud ja tingmärgid: piirlülitid, keelkontaktid, diskreetse väljundiga lähedusandurid (induktiivsed, mahtuvuslikud ja fotoelektrilised), diskreetne rõhuandur. Relee tüübid. Relee ehitus, tööpõhimõtte, tööeesmärgid ja tingmärgid. Domeneeritud sisse ja valjalülitamisega relee iseblokeerumine. Viivitusreleed. Põhiloogika realiseerimine releetehnikas. Juhtimistingimuste funktsionaal- ja Automaatik kontaktskeemid. Releejuhtimise rakendamine pneumoatomaatikas: positsioonidest-, viivitustest-, rõhunõuetest- ja erineva loogiliste tingimustega sõltuv juhtimine.

5. Digitaaltehnika

Sissejuhatus. Digitaaltehnika põhimõisted. Digitaal- ja analoogsüsteemide võrdlus. Info esitamine kahendkujul. Arvusüsteemid. Kümnendsüsteem, kahendsüsteem, kaheksandsüsteem, kuueteistkümnendsüsteem. Teisendamine ühest arvusüsteemist teise. Erinevates arvusüsteemides liitmine, lahutamine ja korrutamine. Arvkoodid. Loogikafunktsioonid. Boole´i algebra ja loogikaline lihtsustamine, baaselemendid: AND, OR, NOT ja kombinatsioonskeemid NAND, NOR, XOR, XNOR jne Loogikaelemendid. Loogikaelementide realiseerimine (lülititel, releedel, transistoridel). Unipolaarsed tehnoloogiad (nMOP, pMOP, kMOP), bipolaarsed tehnoloogiad (diood loogika, diood transistor loogika, transistor transistor loogika, Schotky TTL). Kombinatsiooniloogika skeemid. TDNK, TKNK, loogikafunktsioonide lihtsustamine Karnaugh kaardiga. Trigerid. RS triger NAND ja NOR elementidel, asünkroonsed ja sünkroonsed trigerid, ühetaktilised ja kahetaktilised trigerid, D triger, JK triger, T triger. Koodrid, dekoodrid ja koodimuundurid. Funktsioonid ja loogikaskeemid. Jadaloogikaskeemid, programmeeritav loogika. Kommutaatorid. Multipleksor ja demultipleksor (funktsioon ja loogikaskeem). Registrid. Rööpregistrid, nihkeregistrid (vasakule nihutatavad, paremale nihutatavad, reversiivsed), loenduri mõiste, täisastmelise mooduliga loendur, paralleel- ja järjestikülekandega loendur, sünkroonne ja asünkroonne loendur, loendamine kasvavas ja kahanevas suunas, suvalise mooduliga loendur. Summaatorid. Pool ja täissummaator, liitev ja lahutavsummaator, võrdlusskeem. Programeeritav loogika. Simuleerimistarkvara. Pooljuhtmälud. Digitaalsignaalid. Sissejuhatus digitaalsignaalide töötlusse, digitaalskeemide tehnoloogia.

6. Mikroprotsessortehnika Mikroprotsessortehnika algteadmised.

Von Neumani ja Harvardi arhitektuur. Von Neumani arhitektuuri mikroprotsessori ehitus, infovahetus (sisend-, väljundliides). Mikrokontrollerite ristvara. Mikrokontrolleri arhitektuur. Mälude struktuur. Liidesed (sisend-, väljund). Adresseerimine. Siinid (aadress-, andme- ja juhtsiin, rööp- ja jadasiin). Katkestused , taimer ja muud perifeerseadmed. Mikroprotsessorid ja ühekristalliarvutid. Mikroprotsessorite ja ühekristalliarvutite perekonnad ja nende otstarve. Mikrokontrolleri programmeerimine. Emulaatorprogrammid ja nende kasutamine. Mikroprotsessorite tarkvara ja programmeerimine. Instruktsiooni formaat. Mikroprotsessori käskude süsteem, adresseerimisviisid konkreetse protsessori näitel. Programmeerimise alused Assembleri keeles. Kõrgemate keelte olemisolu ja nende võimalused.

Iseseisev töö: Jaotus vastavalt õppetöö planeerimise tabelile (lisa 1)

Praktika:

Iseseisvad tööd:

1. Automaatiku kutse: koostada, kasutades kutsestandardite registrit, kirjalik ülevaade erineva tasemega automaatiku kutsetöö eripära kohta;

2. Elukestevõpe: koostada kirjalik ülevaade edasiõppimise, täiendus- ja ümberõppe võimaluste kohta;

3. Põhimõisted: selgitada, teabeallikatele tuginedes, mõistete automatiseerimine, automaatjuhtimine, automaatikaseade, automaatikasüsteem, automaatjuhtimissüsteem (AJS) ja automaatreguleerimissüsteem (ARS) tähendust ja omavahelisi seoseid;

4. Mooduli kokkuvõtte: õpilane koostab kokkuvõtte mooduli käigus omandatust ja vormistab selle korrektses õppekeeles, kasutades infotehnoloogiavahendeid ja erialast terminoloogiat.

Kontrolltööd:

1. Pneumo- ja hüdrotäiturid: pneumo-, hüdrotäiturite ehitus, kasutusala, tööpõhimõte;

2. Digitaaltehnika: binaarloogika aksioomid, binaarloogika kasutus-võimalused digitaal- ja arvutustehnikas;

3. Mikroprotsessortehnika: mikroprotsessorite ehitus, andmevahetuse põhimõtte, plokk-skeemi paigalduse erinevusi Von Neumani ja Harvardi arhitektuuris;

8. Mikrokontrollerid: mikrokontrolleri ehitus ja tööpõhimõte.

Praktilised ülesanded:

1. Õpilane visandab vastavalt etteantud tööülesandele nõuetekohaselt pneumaatikas ja hüdraulikas kasutatavaid tüüpskeeme kasutades asjakohaseid tingmärke ja tähistusi;

2. Õpilane visandab vabakäejoonisena automaatikaskeeme, kasutades asjakohaseid tingmärke ja tähistus;

3. Õpilane valib ja paigaldab vastavalt etteantud tööülesandele pneumo-, hüdrotäitureid, arvestades nende kasutusala ja tööpõhimõtet, järgides tööohutuse ja elektriohutuse nõudeid;

4. Õpilane valib ja paigaldab vastavalt etteantud tööülesandele pneumo-, hüdrojaoti, arvestades nende tööpõhimõtet ja kasutusala ja järgides tööohutuse ja elektriohutuse nõudeid;

5. Õpilane lahendab matemaatilise loogika ülesandeid kasutades lausearvutust;

6. Õpilane teisendab tööülesandest lähtudes omavahel järgnevaid arvusüsteeme: kümnendsüsteem, kahendsüsteem, kaheksandsüsteem, kuueteistkümnendsüsteem;

7. Õpilane lahendab arvutusülesandeid kahendsüsteemis, kasutades liitmise, lahutamise ning korrutamise tehet;

8. Õpilane lahendab vastavalt ette antud ülesandele erinevaid loogikaülesandeid, kasutades booli algebrast tuntud loogikatehteid ja lausearvutust;

9. Õpilane oskab kasutada peamisi arvutirakendusi ning interneti võimalusi nii isiklikel kui tööalastel eesmärkidel;

10. Õpilane koostab ja käivitab tööülesandest lähtuvalt kontrolleri väljundahela ümberlülituse programmi, arvestades etteantud komponente ja toimimisloogikat;

11. Õpilane koostab meeskonnatööna programmi, mis korraldab infoliikumise mikroprotsessorite vahel, lähtudes tööülesandega etteantud adresseerimissüsteemist (aadress-, andme-, juht, rööp- ja jadasiin), arvestades infoturbe eeskirju.

Hindamine: Mitteeristav

Hindekriteeriumid: -

Kokkuvõtva hinde kujunemine:

Moodulit hinnatakse mitteeristavalt põhimõttel arvestatud ("A") või mittearvestatud ("MA"). Tulemuseks on arvestatud ("A") kui õpilane on omandanud kõik õpiväljundid hindamiskriteeriumitega sätestatud ulatuses, st kõik hindamisülesanded on sooritatud tulemusele "A"

Hindamismeetodid: Loeng, meeskonnatöö, põhivalemitega seotud ülesannete lahendamine, praktilised ülesanded

Õppematerjalid:

1. http://www.kutsekoda.ee/et/kvalifikatsiooniraamistik/ekr_tutvustus
2. http://kutsekoda.ee/et/kutseregister/kutsestandardid/10511338
     /pdf/automaatik-tase-4.6.et.pdf
3. http://kutsekoda.ee/et/kutseregister/kutsestandardid/10511363
     /pdf/automaatiktehnik-tase-5.5.et.pdf
4. Digitaaltehnika loengukonspekt
5. http://mikroprotsessoridjakontrollerid.weebly.com/

------------------------------------------------------------------------

Mooduli nr Mooduli nimetus Mooduli maht (EKAP) Õpetajad

Mooduli nr:          8a.
Mooduli nimetus:     Eesti keel teise keelena
Mooduli maht (EKAP): 5

Õpetajad: V. Kuusk, S. Salin

Mooduli eesmärk: Õpetusega taotletakse, et õpilane saavutab keeleoskuse taseme, mis võimaldab keelekeskkonnas iseseisvalt ja enesekindlalt hakkama saada

Nõuded mooduli alustamiseks: Puuduvad

Õpiväljundid:

Õpilane:

1. suhtleb õpitavas eesti keeles
argisuhtluses nii kõnes kui
kirjas iseseisva keele-
kasutajana, esitades ja
kaitstes erinevates
mõttevahetustes/suhtlus-
situatsioonides oma
seisukohti;
2. kirjeldab eesti keeles
iseennast, oma võimeid ja
huvisid, mõtteid, kavatsusi ja
kogemusi seoses valitud
erialaga;
3. kasutab eesti keeleoskuse
arendamiseks endale
sobivaid võõrkeele õppimise
strateegiaid ja teabeallikaid,
seostades keeleõpet
elukestva õppega;
4. mõistab Eesti elukeskkonda
ja kultuuri ning arvestab
nendega suhtlemisel;
5. on teadlik edasiõppimise ja
tööturul kandideerimise
võimalustest;
6. koostab tööle asumiseks
vajalikud eestikeelsed
taotlusdokumendid

Hindamiskriteeriumid:

Õpilane:

* kasutab iseseisvalt eestikeelset põhisõnavara ja tuttavas olukorras grammatiliselt üsna õiget keelt;
* esitab ja põhjendab lühidalt oma seisukohti erinevates mõttevahetustes;
* väljendab end/suhtleb õpitava keele erinevate osaoskuste kaudu (loeb, kuulab, räägib, kirjutab B1 tasemel);
* tutvustab vestlusel iseennast ja oma sõpra/eakaaslast;
* koostab oma kooli (lühi)tutvustuse, esitleb seda oma kaaslastele;
* põhjendab kooli ja erialavalikut, hindab oma sobivust valitud erialal töötamiseks;
* hindab oma eesti keele oskuse taset;
* põhjendab eesti keele õppimise vajalikkust, luues seoseid eriala ja elukestva õppega;
* eristab eestikeelseid teabeallikaid info otsimiseks, kasutab neid ja hindab nende usaldusväärsust;
* kirjeldab suhtluskeskkondi, mida kasutab (nende eeliseid, puudusi ja ohte) ja suhtlemist nendes keskkondades;
* võrdleb emakeele maa ja Eesti elukeskkonda, kultuuritraditsioone ja –norme;
* arvestab suhtlemisel eestlaste kultuurilise eripäraga;
* tutvustab (oma eakaaslasele välismaal) Eestit, soovitades külastada mõnda sihtkohta;
* kirjeldab eesti keeles oma tööpraktikat ja analüüsib oma osalemist selles;
* tutvustab eesti keeles oma eriala hetkeseisu tööturul ja edasiõppimise võimalusi;
* koostab eesti keeles töökohale/praktikakohale kandideerimise avalduse, CV/Europassi;
* viib läbi eesti keeles näidistööintervjuu

Teemad, alateemad:

Mina ja eakaaslased – kutseõppurid.
Mina ja Eesti.
Mina ja keskkond: keskkonnakaitse probleemid; tervislik eluviis. Keeletehnoloogilised rakendused igapäevaelus ja suhtluskeskkonnad.
Erinevad leiutised ja kaasaegsed tehnoloogilised saavutused Eestis ja maailmas.
Mina õppijana.
Mina tööturul.

Iseseisev töö: Jaotus vastavalt õppetöö planeerimise tabelile (lisa 1)

Praktika: -

Õppemeetodid:

 Lugemis- ja/või kuulamisülesande täitmine juhendi alusel; intervjuu/dialoog; vestlus; õpimapi koostamine; mõistekaardid ja nende koostamine; ristsõnade koostamine ja lahendamine; essee kirjutamine; dialoogid; töölehtede täitmine; küsimuste koostamine ja küsimustele vastamine õpetaja poolt antud juhendmaterjali alusel; rollimängud; kodulugemine; PowerPoint esitluste koostamine ja esitlemine.

Hindamine: Eristav

Hindekriteeriumid:

„3“ – õpilane on saavutanud kõik õpiväljundid lävendi tasemel;
„4“ – õpilane on saavutanud õpiväljundid lävendit ületaval tasemel, mida iseloomustab väljundite eesmärgipärane kasutamine;
„5“– õpilane on saavutanud õpiväljundid lävendit ületaval tasemel, mida iseloomustab väljendite iseseisev, eesmärgipärane ja loov kasutamine.

Kokkuvõtva hinde kujunemine:

Kontrolltööde ja iseseisvate tööde koondhinne (keskmine hinne)

Hindamismeetodid:

Praktiline ülesanne nr. 1:

1. tutvustab eesti keeles iseennast/ sõpra /eakaaslast;
2. tutvustab oma senist elu ja õpinguid;
3. tutvustab töökogemusi, võimeid, huvisid, tulevikukavatsusi;
4. tutvustab eesti keeles oma kooli, õpetatavaid erialasid ja põhjendab oma eriala ja kooli valikut.
Rühmatöö: kooli ja eriala tutvustuse koostamine (poster/voldik/videoklipp/PowerPoint esitlus) koos kutsega tulla õppima ja põhjendusega, miks just sellesse kooli.

Praktiline ülesanne nr. 2:

1. tutvustab Eestit võõrkeeles (omariiklus, sümboolika, loodus, kliima jne) ja omal valikul soovitab külastada mõnda eesti rahva jaoks ajalooliselt või kultuuriliselt olulist sihtkohta / kultuuriobjekti;
2. leiab iseseisvalt eestikeelset informatsiooni tema poolt valitud sihtkoha / kultuuriobjekti kohta Eestis (turismikirjandus I-punktis, veeb);
3. eestikeelne arutelu kultuuritraditsioonide ja -sündmuste, vaatamisväärsuste, kirjanduse, kunsti, teatri jms üle
Ajurünnak: oma rahva ja kultuuri võrdlus teistega

Praktiline ülesanne nr. 3:

1. analüüsib oma eluviisi (tervislik, mittetervislik) ja terviseprobleemide ennetamist;
2. video/filmi vaatamine ja juhendi alusel sisukokkuvõtte koostamine.

Praktiline ülesanne nr. 4:

1. grammatikaülesanded.

Praktiline ülesanne nr. 5:

1. tutvustab sihtkeeles ühte kaasaegset leiutist ja analüüsib selle olulisust.

Praktiline ülesanne nr. 6:

1. analüüsib eesti keeles ennast õppijana (toob välja oma nõrkused ja tugevused õppimises ning võimalused edasiõppimiseks).

Praktiline ülesanne nr. 7:

1. koostab eesti keeles töökohale/praktikakohale kandideerimise avalduse, CV/Europassi, arvestades sihtmaa eripära;
2. sooritab eesti keeles näidistööintervjuu.

Õppematerjalid:

1. M. Kitsnik “Eesti keele õpik vene õppekeelega koolidele” (koos töövihikuga);
2. H. Sooneste “Eesti keele harjutusvara”;
3. M. Loodus “60 eesti keele harjutust”;
4. R. Kallas “Kõik on korras”;
5. Erinevad sõna- ja käsiraamatud, õppefilmid;
6. Eesti kaart

------------------------------------------------------------------------

Mooduli nr:          9.
Mooduli nimetus:     Erialane võõrkeel
Mooduli maht (EKAP): 3

Õpetajad: E. Meister; I. Tammet; I. Stassenko; M. Zotikova

Mooduli eesmärk: Õpetusega taotletakse, et õpilane saavutab keeleoskuse taseme, mis võimaldab keelekeskkonnas iseseisvalt ja enesekindlalt hakkama saada

Nõuded mooduli alustamiseks: On läbitud moodulid „Võõrkeel“ ja „Automaatiku alusteadmised“

Õpiväljundid:

Õpilane:

1. väljendab ennast võõras keele-keskkonnas;

2. vestleb erialastel teemadel algtasemel;

3. kasutab võõr-keeleoskuse arendamiseks endale sobivaid võõrkeele õppimise strateegiaid ja teabeallikaid, seostades võõrkeeleõpet elukestva õppega;

4. loeb võõrkeelset erialakirjandust ja muid erialaseid teabeallikaid sõnaraamatu abil;

5. koostab ja vormistab võõrkeelset avaldust ja elulookirjeldust;

6. kirjeldab tööde tehnoloogilist järjekorda elektripaigaldiste ehitamisel ja nende käitamisel.

Hindamiskriteeriumid:

Õpilane:

* tutvustab võõrkeeles ennast/sõpra/eakaaslast (essee);
* tõlgendab töökuulutuste ja näidistöölepingu tekste;
* koostab võõrkeeles töökohale/praktikakohale kandideerimise avalduse, CV/Europassi, arvestades sihtmaa eripära;
* sooritab näidistööintervjuu;
* valdab elektrotehnikaga seotud sõnavara (terminid ja mõisted);
* kasutab igapäevaselt erinevaid töövahendite nimetusi (töölehtede täitmine);
* kirjeldab võõrkeeles erinevate elektripaigaldustööde protsessi selle õiges järjekorras (praktilise töö kirjeldus);
* kirjeldab võõrkeeles elektrikilbi koostetöö protsessi selle õiges järjekorras (esitlus);
* kirjeldab võõrkeeles hoones asuvate elektripaigaldiste ja -tarvitite korraliste käidutoimingute protsessi selle õiges järjekorras;
* teab vajalikke erialaseid majandustermineid (ajurünnak - oma riigi majandusolukorra võrdlus teistega;
* valdab esmaabi andmisel kasutatavat sõnavara ja väljendeid (rollimäng)

Teemad, alateemad

1. Enesetutvustus Suhete loomine. Oma kooli ja koduvabariigi tutvustamine väliskülalistele.
2. Telefonivestlus
3. Ametikirjad Avaldus, CV, seletuskiri, kinnituskiri ja nende vormistamise nõuded
4. Tehniline võõrkeel Elektrotehnikaga seotud mõisted ja terminid, töövahendite nimetused, enamkasutatavad konstruktsioonilised ja elektrotehnilised materjalid, tööde tehnoloogiline järjekord elektripaigaldus ja elektrikilbi koostetöödel, majandusterminid, esmaabi andmisel kasutatavad väljendid ja sõnavara.

Iseseisev töö: Jaotus vastavalt õppetöö planeerimise tabelile (lisa 1)

Praktika: -

Õppemeetodid: Loeng, test, rühmatöö, vestlus, rollimängud, Powerpoint esitlused

Hindamine: Mitteeristav

Hindekriteeriumid: -

Kokkuvõtva hinde kujunemine:

Moodulit hinnatakse mitteeristavalt põhimõttel arvestatud ("A") või mittearvestatud ("MA"). Tulemuseks on arvestatud ("A") kui õpilane on omandanud kõik õpiväljundid hindamiskriteeriumitega sätestatud ulatuses, st kõik hindamisülesanded on sooritatud tulemusele "A"

Hindamismeetodid:

Esitlus: Oma kooli ja koduvabariigi tutvustamine väliskülalistele

Iseseisevad tööd: Ametikirjade koostamine

Kontrolltööd:

1. Elektrotehnikaga seotud mõisted ja terminid, töövahendite nimetused;
2. Enamkasutatavad konstruktsioonilised ja elektrotehnilised materjalid;
3. Tööde tehnoloogiline järjekord elektripaigaldus ja elektrikilbi koostetöödel;
4. Esmaabi andmisel kasutatavad väljendid ja sõnavara

Õppematerjalid:

E-õppematerjal: http://www.e-uni.ee/kutsekeel/usinelektrik/index.html id.ee; cvonline.ee; cvkeskus.ee; eesti.ee; rajaleidja.ee; ti.ee; riigiteataja.ee
M. Saar „Puzzle“
V. Evans „ Enterprise“
A. Pikver “Grammar Practice Book”
õpetaja poolt koostatud õppematerjalid

------------------------------------------------------------------------

Mooduli nr Mooduli nimetus Mooduli maht (EKAP) Õpetajad

Mooduli nr:          10.
Mooduli nimetus:     Rakenduselektroonika
Mooduli maht (EKAP): 4

Õpetajad: I. Kaljula; M. Shenkin; M. Mehine; H. Gross

Mooduli eesmärk: Õpetusega taotletakse, et õpilane mõistab elektroonikaseadmete ehitust ja tööpõhimõtet ning nende kasutamist automaatikas

Nõuded mooduli alustamiseks: On läbitud moodulid „Elektrotehnika ja elektroonika alused“ ja „Automaatiku alusteadmised“

Õpiväljundid

Õpilane:

1) tunneb elektroonika- seadmeid ning nende rakendamise võimalusi automaatikas;

2) kasutab katalooge elektroonikaseadmete parameetrite väljaselgitamiseks;

3) tunneb elektroonika- seadmetega seonduvate elektriskeemide koostamise ja vormistamise nõudeid ulatuses, mis on vajalik edasiste tööülesannete täitmiseks;

4) teeb vajalike mõõtmisi elektroonikaseadmete töö kontrollimiseks ja seadistamiseks;

5) mõistab töötervishoiu- tööohutus- ja elektri- ohutusnõudeid ja järgib neid praktiliste tööde sooritamisel

Hindamiskriteeriumid:

Õpilane:

* tunneb skeemide järgi ära ja nimetab elektroonikaseadmeid (võimendid, kontaktivabad lülitid, regulaatorid ja stabilisaatorid, alaldid, vaheldid, sagedusmuundurid) ja toob näiteid nende kasutusvõimalustest automaatikas

* selgitab võimendite ehitust ja tööpõhimõtet, kasutades IT-põhiseid teabeallikaid ja erialast terminoloogiat

* selgitab kontaktivabade lülitite ehitust ja tööpõhimõtet, kasutades IT-põhiseid teabeallikaid ja erialast terminoloogiat

* selgitab pinge ja voolu reguleerimise võimalusi regulaatorite abil, kasutades IT-põhiseid teabeallikaid ja erialast terminoloogiat

* selgitab UPS – de ehitust ja tööpõhimõtet, kasutades IT-põhiseid teabeallikaid ja erialast terminoloogiat

* selgitab alaldite ehitust ja tööpõhimõtet, kasutades IT-põhiseid teabeallikaid ja erialast terminoloogiat

* selgitab vaheldite ehitust ja tööpõhimõtet, kasutades IT-põhiseid teabeallikaid ja erialast terminoloogiat

* selgitab sagedusmuundurite ehitust ja tööpõhimõtet, kasutades IT-põhiseid teabeallikaid ja erialast terminoloogiat

* määrab vastavalt etteantud tööülesandele kataloogi abil elektroonikaseadmete parameetrid

* koostab praktilise tööna elektroonikaseadmete töö kontrollimise ja seadistamise elektriskeemi

* koostab praktilise tööna elektroonikaseadmete elektriskeeme ja katsetab neid Multisim programmi abil, lähtudes tööülesandest

Teemad, alateemad

Võimendid.

Võimendite liigitus, kasutamine automaatikas. Alalisvoolu võimendid, iseärasused. Operatsioonvõimendid, parameetrid, põhilülitused. Vahelduvvooluvõimendid, impulssvõimendid, liigitus, iseärasused, parameetrid. Faasitundlikud võimendid.

Kontaktivabad lülitid.

Kontaktivabade lülitite ehitus ja tööpõhimõte, nende eelised ja puudused. Lülituselemendid. Kontaktivabade lülitite lülitusrežiimid, kasutusvaldkonnad ja jahutus.

Regulaatorid ja stabilisaatorid.

Pinge ja voolu reguleerimise võimalused ja meetodid. Analoog- ja impulssregulaatorid. Impulssreguleerimise sagedusmodulatsiooni ja laiusimpulss-modulatsiooni põhimõtted. Step-down ja step-up regulaatorid. Stabilisaator kui regulaatori variant. Türistor alalis- ja vahelduvpingelülitina. Meetodid garanteeritud võrgutoite saavutamiseks, UPS tööpõhimõte ja ehitus.

Alaldid.

Alaldi tööpõhimõte, parameetrid, dioodide valik. Silufiltrid. Tüüritava alaldi tööpõhimõte. Kolmefaasilised alaldid, tööpõhimõte. Tüüritavad kolmefaasilised alaldid. Türistoride juhtimine reguleeritavates alaldites.

Vaheldid.

Sünkroniseeritud ja autonoomsed vaheldid. Alaldi muutumine vaheldiks. Autonoomsete vaheldite poolsild- ja sildlülitused.

Sagedusmuundurid.

Sagedusmuundurite otstarve ja seos asünkroonmootorite kiiruse reguleerimisega. Sagedusmuundurite liigid. Ühe- ja kolmefaasilised alalisvoolu vahelüliga sagedusmuundurid.

Optilise side põhimõte.

Optilise side komponendid, üldised tööpõhimõtted. Optilise side kasutamise eelised ja kasutusalad.

Iseseisev töö: Jaotus vastavalt õppetöö planeerimise tabelile (lisa 1)

Praktika: -

Õppemeetodid: Loeng, test, rühmatöö, praktilised ülesanded

Hindamine: Mitteeristav

Hindekriteeriumid: -

Kokkuvõtva hinde kujunemine:

Moodulit hinnatakse mitteeristavalt põhimõttel arvestatud ("A") või mittearvestatud ("MA"). Tulemuseks on arvestatud ("A") kui õpilane on omandanud kõik õpiväljundid hindamiskriteeriumitega sätestatud ulatuses, st kõik hindamisülesanded on sooritatud tulemusele "A"

Hindamismeetodid:

Iseseisvad tööd:

1. Kirjalik töö: selgitada UPS – de ehitust ja tööpõhimõtet, kasutades IT-põhiseid teabeallikaid ja erialast terminoloogiat

Kontrolltööd:

1. Alaldi, võimendi ja vaheldi ehitus ja töötamispõhimõte, kasutusala;
2. Sagedusmuundurite otstarve ja seos asünkroonmootorite kiiruse reguleerimisega.

Praktilised ülesanded:

1. Õpilane määrab vastavalt etteantud tööülesandele kataloogi abil elektroonikaseadmete parameetrid;
2. Õpilane koostab praktilise tööna elektroonikaseadmete töö kontrollimise ja seadistamise elektriskeemi;
3. Õpilane koostab praktilise tööna elektroonikaseadmete elektriskeeme ja katsetab neid Multisim programmi abil, lähtudes tööülesandest

Õppematerjalid:

U. Usai "Rakenduselektroonika", TPT õppematerjal

------------------------------------------------------------------------

Mooduli nr Mooduli nimetus Mooduli maht (EKAP) Õpetajad

Mooduli nr:          12.
Mooduli nimetus:     Eriotstarbeline tarkvara
Mooduli maht (EKAP): 5

Õpetajad: I. Kaljula; M. Saarik; D. Shkarbanov; A. Rudz; S. Volf

Mooduli eesmärk: Õpetusega taotletakse, et õpilane omandab baasteadmised erialastest masinprojekteerimise eriprogrammidest

Nõuded mooduli alustamiseks: On läbitud moodulid „Elektrotehnika ja elektroonika alused“ ja „Automaatiku alusteadmised“

Õpiväljundid

Õpilane:

1) omab ülevaadet eriotstarbelisest tarkvarast;

2) kasutab elektroonika-skeemide ja trükkplaatide projekteerimise tarkvara;

3) kasutab elektri- ja automaatikaskeemide projekteerimise tarkvara;

4) kasutab tugev-vooluahelate ja võrkude projekteerimisel spetsiaalse tarkvara.

Hindamiskriteeriumid

Õpilane:

* iseloomustab eriotstarbelist tarkvara programmvarustust ja projektdokumentatsiooni koosseisu;

* selgitab järgmised põhimõisted: põhimõtteline skeem, trükkplaat, juhtide vahekaugus, montaažavade läbimõõt, SMD pad;

* selgitab trükkplaadi joonestamise protsessi EAGLE tarkvara abil;

* joonestab praktilise tööna trükkplaadi EAGLE tarkvara abil;

* selgitab PCSchematic elemendid (jooned, sümbolid, tekstid, ringid, piirkonnad);

* selgitab elektrilise põhimõttelise skeemi joonestamise protsessi PCSchematic tarkvara abil;

* joonestab praktilise tööna elektrilise sümboli PCSchematic tarkvara abil;

* joonestab praktilise tööna elektrikilbi PCSchematic tarkvara abil;

* selgitab AutoCAD tarkvara (AutoCAD 2014, AutoCAD Invertor, AutoCAD Electrical) erinevate pakettide otstarvet;

* joonestab praktilise tööna elektrilise skeemi AutoCAD tarkvara abil;

* selgitab AutoCAD tarkvara põhifunktsioonid (jooned, ringid, maja plaanid, suuruse mõõtmine);

* selgitab AutoCAD tarkvara printimise protsessi

Teemad, alateemad

* Sissejuhatus eriotstarbelisse programmvarustusse. Iseloomustus ja liigitus, projektdokumentatsiooni koosseis;

* Elektroonikaskeemide ja trükkplaatide projekteerimise programmpakett. Elektroonikaskeemide joonestusprogramm.

* Elektri- ja automaatikaskeemide projekteerimise programmid.

* Jõuahelaskeemide ja nende juhtimiseks automaatikaskeemide joonestamine, joonistatud skeemidest spetsifikatsiooni jm dokumentatsiooni genereerimine, elektriskeemi alusel elektrikilbi aparaatide paigutuse jooniste koostamine, ruumide elektriinstallatsiooni (jõuahelate, valguse, kaabelliinide jt) jooniste joonestamine;

* Tugevvooluahelate ja võrkude projekteerimine spetsiaalse tarkvara abil.

Iseseisev töö: Jaotus vastavalt õppetöö planeerimise tabelile (lisa 1)

Praktika: -

Õppemeetodid: Loeng, test, rühmatöö, praktilised ülesanded

Hindamine: Mitteeristav

Hindekriteeriumid: -

Kokkuvõtva hinde kujunemine:

Moodulit hinnatakse mitteeristavalt põhimõttel arvestatud ("A") või mittearvestatud ("MA"). Tulemuseks on arvestatud ("A") kui õpilane on omandanud kõik õpiväljundid hindamiskriteeriumitega sätestatud ulatuses, st kõik hindamisülesanded on sooritatud tulemusele "A".

Hindamismeetodid:

Iseseisvad tööd:

1. AutoCAD tarkvara: koostada kirjalik töö, kus kirjeldada AutoCAD tarkvara (AutoCAD 2014, AutoCAD Invertor, AutoCAD Electrical) erinevate pakettide otstarvet; 2. Printimise protsess: koostada kirjalik töö, kus kirjeldada AutoCAD tarkvara printimise protsessi.

Kontrolltööd:

1. Programmvarustus: eriotstarbelise tarkvara programmvarustus ja projektdokumentatsiooni koosseis;

2. Põhimõisted: põhimõtteline skeem, trükkplaat, juhtide vahekaugus, montaažavade läbimõõt, SMD pad.

Praktilised ülesanded:

1. 1) Õpilane selgitab trükkplaadi joonestamise protsessi EAGLE tarkvara abil. 2) Õpilane joonestab praktilise tööna trükkplaadi EAGLE tarkvara abil;

2. Õpilane selgitab elektrilise põhimõttelise skeemi joonestamise protsessi PCSchematic tarkvara abil;

3. Õpilane joonestab praktilise tööna elektrilise sümboli PCSchematic tarkvara abil;

4. Õpilane joonestab praktilise tööna elektrikilbi PCSchematic tarkvara abil

5. Õpilane selgitab AutoCAD tarkvara (AutoCAD 2014, AutoCAD Invertor, AutoCAD Electrical) erinevate pakettide otstarvet;

6. Õpilane joonestab praktilise tööna elektrilise skeemi AutoCAD tarkvara abil.

Õppematerjalid

1. http://wiki.tptlive.ee/Eriotstarbeline tarkvara rühmale KEE ja KEV.ashx
2. http://wiki.tptlive.ee/AutoCAD.ashx
3. http://wiki.tptlive.ee/acad.ashx
4. http://www.e-uni.ee/kutsekeel/joonestamine/index.html
5. http://opiobjektid.tptlive.ee/SkeemideJoonestamine/index.html
6. I. Kaljula "Elektroonikaskeemide joonestamine ja kavandamine EAGLE joonestustarkvara abil" (kvalifikatsioonikursuse lõputöö), Tallinna Ülikool, 2012

------------------------------------------------------------------------

Lisa 1

Mooduli nimetus / maht EKAP / tundides / kontakt- tunde (audit.töö) / praktil. tööd koolis / iseseis. töö / praktika

    Nimetus                                    EKAP t.  aud pra ise pra
 1. Elektrotehnika ja elektroonika alused        15 390 151 158  81   0
 2. Automaatiku alusteadmised                    15 390 176 122  92   0
 3. Karjääri planeerimine ja ettevõtluse alused   6 156 104   0  52   0
 4. Automaatikaseadmete ja -süsteemide paigald.  14 364 157 114  93   0
 5. Automaatikaseadmete ja -süsteemide käit      10 260  50 147  63   0
 6. Hooneautomaatika paigaldamine ja käit        25 650 220 301 129   0
 7. Praktika hooneautom. paigaldamisel ja käidul 35 910   0   0   0 910
 8. Eesti keel teise keelena või Vene keel        5 130 100   0  30   0
 9. Erialane võõrkeel                             5 130  97   0  33   0
10. Rakenduselektroonika                          4 104  60  15  29   0
11. Soojustehnika alused                          5 130  71  20  39   0
12. Eriotstarbeline tarkvara                      5 130  10  87  33   0
13. Lukksepatööd                                  3  78   0  60  18   0
14. Elektroonika montaažitööd                     3  78   0  60  18   0

KOKKU                                          150     1196     710
                                                   3900    1084     910

Eristav hindamine:

 1. Elektrotehnika ja elektroonika alused             15 EKAP
 4. Automaatikaseadmete ja -süsteemide paigaldamine   14 EKAP
 5. Automaatikaseadmete ja –süsteemide käit           10 EKAP
 6. Hooneautomaatika paigaldamine ja käit             25 EKAP
8a. Eesti keel teise keelena                           5 EKAP


